НА ГОЛОВНУ | |
№ 2/2018
1ДУ «Інститут економіки та прогнозування НАН України»
Прогнозування тренду світових цін на нафту на базі СМІ-моделі економічних циклів
Ekon. prognozuvannâ 2018; 2:91-110 | https://doi.org/10.15407/eip2018.02.091 |
АНОТАЦІЯ ▼
Представлено авторський метод прогнозування напряму тренду світових цін на нафту на базі СМІ-моделі економічних циклів. Оскільки нафта входить до CRB-індексу, який осереднює ціни на 19 видів сировинних ресурсів, то динаміка цін на нафту та CRB-індекс здебільшого є односпрямованими. Тому метод прогнозування динаміки світових цін на нафту, що пропонується, можна використовувати і для прогнозування динаміки CRB-індексу. Ціновий тренд визначається сукупним попитом, який, у свою чергу, залежить від темпів економічного зростання, від фази економічного циклу США. Відповідно до СМІ-моделі фази економічного циклу визначаються величиною кумулятивної недосконалості ринків для економіки США (?P). Запропоновано два правила для прогнозування напряму цінового тренду нафти (CRB-індексу): 1) ціна знижується між точками мінімального та максимального значення величини ?P; 2) ціна збільшується між точками максимального та мінімального значення величини ?P. Ці правила емпірично тестувалися з використанням середньорічних даних біржових цін на нафту для періоду часу з 1975 р. по 2017 р. Також емпірично показано, що взаємозв'язок між фазами економічного циклу США та поворотними точками динаміки CRB-індексу є критично важливим для точності прогнозування економічного циклу України. На прикладі економіки США показано, що ефект впливу зростання ціни нафти на темпи економічного зростання залежить скоріше від фази економічного циклу, ніж від абсолютного значення ціни. Доки економіка не досягне точки з мінімальним значенням ?P, ціна нафти може встановлювати один абсолютний рекорд за іншим, але це не спричинить рецесії. Водночас, якщо економіка пройде точку мінімального значення ?P, то навіть порівняно незначний зовнішній шок ініціює рецесію (навіть, якщо ціна нафти не досягне абсолютного рекорду). Починаючи з другої половини 2017 р. економіка США пройшла точку локального максимуму, що означає формування тренду зростання цін на нафту та зростання CRB-індексу та подальше прискорення економіки США (пік прискорення очікується близько точки з ?Р=0). Можна очікувати що висхідний напрям цінового тренду спостерігатиметься для всіх видів сировини, поки економіка США не зануриться в чергову рецесію (поки величина ?Р не стане від'ємною). При цьому темпи зростання цін на нафту очікуються в 1,5–2 рази більшими, ніж сьогодні, безпосередньо за 6–12 місяців до початку рецесії (тобто при ?Р?0). За песимістичним сценарієм початок рецесії в США можливий вже у 2020–2021 рр. Тому економіка України може легко зростати темпами, що дорівнюють середнім темпам зростання світових цін на сировину принаймні протягом найближчих 2–3 років. Однак такий щасливий збіг зовнішніх факторів для економіки України, який вже розпочався, не може тривати довго. Особливі проблеми для України можуть виникнути у разі збігу в часі піку виплат за зростаючими зовнішніми боргами та дна рецесії у США (точки локального мінімуму), коли ціни на сировину можуть обвалитись на 50% і більше внаслідок чергового краху на світових біржах. Цей крах різко збільшить вірогідність нової рецесії в Україні, за якої можуть суттєво скоротитись бюджетні надходження в національну економіку. Тому варто вже сьогодні, відстежуючи стан світової економіки та економіки США, готувати заходи для пом'якшення наслідків для національної економіки у разі виникнення кризових явищ на світових ринках.
Ключові слова: прогнозування, ціна нафти, ціна на сировину, бізнес-цикл, темпи економічного зростання, макроекономічна динаміка
Стаття українською мовою (cтор. 91 - 110) | Завантажити | Завантажень : 907 |
СПИСОК ЛІТЕРАТУРИ ▼
2. Кораблін С. Національний бізнес цикл і доходи зведеного бюджету України: підходи до оцінки кількісного впливу. Економічна теорія. 2016. № 2. С.75–84.
3. Yе M., Zyren J., Shore J. Forecasting Crude Oil Spot Price Using OECD Petroleum Inventory Levels. International Advances in Economic Research. Springer, 2002.No.8 (4). p. 324-33. doi: doi.org/10.1007/BF02295507
4. Panas, E., Ninni, V. Are oil markets chaotic? A non-linear dynamic analysis Energy Economics.: Elsevier. 2000. No22. p. 549-568. doi: doi.org/10.1016/S0140-9883(00)00049-9
5. Kilian L. The Economic Effects of Energy Price Shocks. Journal of Economic Litera-ture.2008. No. 46(4). p. 871-909. doi: doi.org/10.1257/jel.46.4.871
6. He Y., Wang S., Lai K. (2010) Global economic activity and crude oil prices: A co-integration analysis. Energy Economics: Elsevier. 2010. No 32. p. 868-876. doi: doi.org/10.1016/j.eneco.2009.12.005
7. Barsky R., Kilian L. Oil and the macroeconomy since the 1970s. The U.S. NBER Working Paper 10855. 2004. doi: doi.org/10.3386/w10855
8. Niemira М.Р., Klein P.A. Forecasting financial and economic cycles. N.Y.: John Wiley &Sons,Inc. 1995. 520p.
9. Hamilton J. Understanding crude oil prices.Policy and Economics.University of California. San Diego. USA. 2008. doi: doi.org/10.3386/w14492
10. Yu L., Wang S., Lai K. Forecasting crude oil price with an EMD-based neural network ensemble learning paradigm. Energy Economics. 2008. No 30. p. 2623–2635. doi: doi.org/10.1016/j.eneco.2008.05.003
11. Huntington H. Oil price forecasting in 1980-s: what went wrong? The Energy Journal. 1994.Vol.15. No 2. doi: doi.org/10.5547/ISSN0195-6574-EJ-Vol15-No2-1
12. Бандура О.В. Загальна модель економічних циклів — модель кумулятивної неефективності ринків. Економічна теорія. 2016. № 1. С. 86–100.
13. Бандура О.В. Підвищення ефективності економічного прогнозування на концептуальному рівні. Економіст. 2007. № 3. С. 9–12.
№ 4/2019
1ДУ «Інститут економіки та прогнозування НАН України»
Циклічність як форма поєднання стабільності та нестабільності в економічному розвитку
Ekon. prognozuvannâ 2019; 4:7-23 | https://doi.org/10.15407/eip2019.04.007 |
АНОТАЦІЯ ▼
Емпірично доведено, що модель датування бізнес-циклів нерозривно пов'язана з визначенням меж періодів стабільності та нестабільності економічного розвитку. Здійснено порівняння методів датування економічних циклів США за моделлю Національного бюро економічних досліджень США (NBER) та за запропонованою у статті СМІ-моделлю циклів. Показано певні конкурентні переваги датування бізнес-циклів на базі СМІ-моделі порівняно з моделлю NBER, у випадку вибору якої можливе виникнення періодів неоднозначності в датуванні. Продемонстровано, що використання авторської СМІ-моделі для датування бізнес-циклів дозволяє уникнути неоднозначностей, що виникають при офіційному датуванні рецесій на базі класичної моделі циклів NBER США. При датуванні бізнес-циклів США за СМІ-моделлю виявлено кумулятивний ефект зниження рівня безробіття, який пояснює, що навіть за порівняно незначних темпів економічного зростання, що, проте, триває достатньо довгий період часу, можна досягти суттєвого сумарного зниження рівня безробіття. Рівняння для визначення показника кумулятивної недосконалості ринків (?Р)відображає поточний баланс між інфляцією, зайнятістю та темпами економічного зростання для кожного моменту реального (календарного) часу та визначає фундаментальні тенденції, які можуть бути посилені (послаблені) випадковими подіями (зовнішні шоки, дії уряду, спекулянтів тощо). Тому, незважаючи на єдину рушійну силу економічних циклів, яка кількісно визначається величиною (?Р), конфігурація кожного реального циклу є унікальною. Показано, що СМІ-модель економічного циклу надає інструментарій для досягнення синергетичного ефекту від різних видів регулювання з метою максимізації темпів економічного зростання та зайнятості за прийнятної інфляції шляхом збільшення тривалості періоду стабільності за одночасного зменшення величини кумулятивної недосконалості ринків.
Ключові слова: бізнес-цикл, датування, рецесія, темпи зростання, стабільність, нестабільність, безробіття, інфляція, регулювання
Стаття українською мовою (cтор. 7 - 23) | Завантажити | Завантажень : 647 |
СПИСОК ЛІТЕРАТУРИ ▼
2. Temin P. The Causes of American Business Cycles: An Essay in Economic Historiography. Federal Reserve Bank of Boston Conference Series 42. June 1998. Р. 37-59. doi.org/10.3386/w6692
3. Sargent T. J. Macroeconomic theory. New York: Academic Press, 1979. 644 p.
4. Stock J.S. Measuring business cycle time. Journal of Political Economy. 1987 Vol. 95, No.6. P. 1240-1261. doi.org/10.1086/261513
5. Chauvet M, Hamilton J. Dating business cycles turning points. NBER Working paper. 2005. № 11422. Р. 72. URL: doi.org/10.3386/w11422
6. Chauvet M., Piger J. A Comparison of the Real-Time Performance of Business Cycle Dating Methods. Federal Reserve Bank of St. Louis Working Paper. 2005-021A. Р. 32. URL: doi.org/10.20955/wp.2005.021
7. Stock J., Watson M. Indicators for Dating Business Cycles: Cross-History Selection and Comparisons. American Economic Review: Papers & Proceedings. 2010. Vol. 100, no. 2. Р. 16–19. doi.org/10.20955/wp.2005.021
8. US National Bureau of Economic Research. URL: www.nber.org_cycles
9. Полтерович В. Кризис экономической теории. Доклад на семинаре «Неизвестная экономика» / ЦЭМИ РАН. Январь 1997. 21 с. mathecon.cemi.rssi.ru/vm_polterovich/files/Crisis_Economic_Theory.pdf
10. Orphanides A. Monetary policy rules and the Great Inflation. Board of Governors of the Federal Reserve System, materials for the January 2002 Meeting of the American Economic Association. Atlanta, GA, 2002. 12 p. mathecon.cemi.rssi.ru/vm_polterovich/files/Crisis_Economic_Theory.pdf
11. Фишер С., Донбуш Р., Шмалензи Р. Экономика / пер. с англ. со 2-го изд. Москва: «Дело LTD», 1993. 864 с.
12. Бандура О.В. Загальна модель економічних циклів — модель кумулятивної неефективності ринків. Економічна теорія. 2016. № 1. С. 86–100. doi.org/10.15407/etet2016.01.086
13. US Bureau of Labor Statistics. URL: www.bls.gov
14. US Bureau of Economic Analysis. URL: www.bea.gov
15. Benchmark GDP Revision Offers up some Surprises. The Wall Street Journal. 2003, December 10.
16. Boon the Bush? Recession Might Predate President. The Wall Street Journal. 2004, January 21.
17. Бандура О.В. Ефективність монетарної (регуляторної) політики та стале зростання. Економічна теорія. 2017. № 1.С. 38–53. doi.org/10.15407/etet2017.01.077
№ 4/2021
1ДУ «Інститут економіки та прогнозування НАН України»
ОПТИМІЗАЦІЯ МОНЕТАРНОЇ ПОЛІТИКИ ТА СТАБІЛІЗАЦІЯ ЦИКЛІЧНОЇ ЕКОНОМІЧНОЇ ДИНАМІКИ
Ekon. prognozuvannâ 2021; 4:102-124 | https://doi.org/10.15407/eip2021.04.102 |
АНОТАЦІЯ ▼
Показано, що, попри чинний мандат щодо проведення монетарної політики, кінцевою метою останньої (принаймні для центробанків розвинених країн) є контроль над трьома основними макроекономічними показниками: зростанням, зайнятістю та інфляцією. Однак пріоритети реалізації кінцевої мети можуть наштовхнутися на недосконалість макроекономічних моделей та правил монетарної політики, тож одночасно контролювати усі три макропоказники не видасться можливим. У статті пропонується новий інструмент для оптимізації макропоказників та стабілізації циклічної економічної динаміки при здійснення монетарної політики – сукупна кумулятивна недосконалість ринків , тобто відхилення індексу поточних ринкових цін від його «природного» рівня, який є предметом нашого розрахунку. Ця величина є рушійною силою макроекономічної динаміки в запропонованій СМІ-моделі економічних циклів. Обґрунтовано основні конкурентні переваги цього інструменту монетарної політики порівняно з типовими моделями макроекономічної динаміки та правилами монетарної політики (Саймонса, Фрідмена, Тейлора). Зокрема, запропонований показник є справедливим для будь-якої комбінації ринкових умов, для будь-якої економіки та будь-якого моменту реального часу. Він може використовуватись одночасно як: 1) таргет монетарної політики, 2) «просте правило» для повсякденної корекції монетарної політики, 3) функція реакції (reaction function) для оцінки зворотного зв’язку між діями регулятора та впливом цих дій на поточну економічну ситуацію; 4) інструмент для стабілізації циклічної економічної динаміки; 5) інструмент для прогнозування календарного часу настання (закінчення) рецесій та часу зміни макроекономічних трендів. Якщо за допомогою державного регулювання утримувати величину сукупної кумулятивної недосконалості ринків у заданому оптимальному інтервалі (тобто таргетувати лише один показник), використовуючи весь можливий інструментарій як монетарної, так і, за необхідності, інших видів політики (а не тільки облікову ставку або грошову масу), з’являється можливість оптимізувати всі три основні макроекономічні показники. Оптимальність цих показників означає максимізацію темпів економічного зростання та зайнятості за бажаного рівня інфляції для поточної комбінації ринкових умов та для кожного моменту календарного часу, що також сприятиме стабілізаційному впливу на циклічну економічну динаміку. При цьому кожен із трьох макропоказників окремо не таргетується, тобто точно визначити оптимальне значення для кожного з них кількісно не можна, оскільки їх оптимальні значення постійно змінюються в часі разом із перманентною зміною поточної комбінації ринкових умов.
Ключові слова:монетарна політика, інструменти регулювання, економічне зростання, зайнятість, інфляція, прості правила монетарної політики, стабілізація економіки
Стаття українською мовою (cтор. 102 - 124) | Завантажити | Завантажень : 275 |
СПИСОК ЛІТЕРАТУРИ ▼
2. Okun A. Potential Output: Its Measurement and Significance. American Statistical Association Proceedings of the Business and Economic Section. Washington, D.C.: American Statistical Association, 1962.
3. Asso P., Kahn G., Leeson R. The Taylor Rule and the Transformation of Monetary Policy. Federal Reserve Bank of Kansas City Research Working Paper. 2007. RWP 07-11. P. 41. URL:
www.kansascityfed.org/documents/541/pdf-rwp07-11.pdf
4. Amamiya M. History and Theories of Yield Curve Control. Keynote Speech at the Financial Markets Panel Conference to Commemorate the 40th Meeting. 2017, January 11. URL:
www.boj.or.jp/en/announcements/press/koen_2017/data/ko170111a1.pdf
5. Svensson L. Evaluating monetary policy. The Taylor rule and the transformation of monetary policy / ed. by Koenig E., Leeson R., Kahn G. Hoover institution press; Stanford University, 2011. С. 245–274.
URL: larseosvensson.se/files/papers/evaluating-monetary-policy.pdf
6. Orphanides A. Historical Monetary Policy Analysis and the Taylor Rule. Board of Governors of the Federal Reserve System. 2003, June. No. 50. URL: www.sciencedirect.com/science/article/abs/pii/S0304393203000655; doi.org/10.17016/FEDS.2003.36
7. Baro R.J., Sala-i-Martin X. Economic Growth. 2nd ed. The MIT Press, USA, 2004. 654 c.
8. Niemira M., & Klein P. Forecasting financial and economic cycles. New York: John Wiley & Sons, Inc., 1995.
9. Orphanides A. Monetary Policy Rules Based on Real-Time Data / Board of Governors of the Federal Reserve System. 1997, December, 41. URL:
www.federalreserve.gov/pubs/feds/1998/199803/199803pap.pdf; doi.org/10.17016/FEDS.1998.03
10. Tavlas G. In Old Chicago: Simons, Friedman and the Development of Monetary-Policy Rules. Working Paper Series / The Becker Friedman Institute for Research in Economics (BFI), The University of Chicago. 2014. No. 2014-02. URL: onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.1111/jmcb.12170; doi.org/10.2139/ssrn.2382839
11. Judd J., Rudebusch G. Taylor’s Rule and the Fed: 1970–1997 / Federal Reserve Bank of San-Francisco Economic Review. 1998. No. 3. URL:
glennrudebusch.com/wp-content/uploads/1998_FRBSF-ER_Judd-Rudebusch_Taylors-Rule-and-the-Fed-1970-1997.pdf
12. Rudebusch G. Is the Fed too timed? Monetary Policy in an Uncertain World. The Review of Economics and Statistics. May 2001. Vol. LXXXIII. No. 2. P. 203–217. URL:
glennrudebusch.com/wp-content/uploads/2001_REStat_Rudebusch_Is-the-Fed-Too-Timid-Monetary-Policy-in-an-Uncertain-World.pdf; doi.org/10.1162/00346530151143752
13. Belke A., Polleit T. How the ECB and US Fed set interest rates. HfB Working Paper Series / Business School of Finance & Management, Frankfurt a. M. 2006. No. 72. URL: nbn-resolving.de/urn:nbn:de:101:1-2008082788
14. Belke A., Klose J. How do the ECB and the Fed react to financial market uncertainty? The Taylor rule in times of crisis. ROME Discussion Paper Series / Research On Money in the Economy (ROME). 2010. No. 10-01. S. l. URL: www.econstor.eu/bitstream/10419/88238/1/772999406.pdf; doi.org/10.2139/ssrn.1592442
15. Woodford M. The Taylor Rule and Optimal Monetary Policy. Recent advantages in monetary policy rules. American Economic Association papers and proceedings. 2001. Vol. 91. No. 2. P.232–237. URL: www.aeaweb.org/articles?id=10.1257/aer.91.2.232; doi.org/10.1257/aer.91.2.232
16. Nikolsko-Rzhevskyy A., Papell D. Real-Time Historical Analysis of Monetary Policy Rules. 2015. URL: ssrn.com/abstract=2295192
17. Бандура О.В. Загальна модель економічних циклів – модель кумулятивної неефективності ринків. Економічна теорія. 2016. № 1. С. 86–100.
18. Szargut J., Morris D. Cumulative Exergy Consumption and Cumulative Degree of Perfection of Chemical Processes. Energy Research. 1987. Vol. 11. P. 245–261. doi.org/10.1002/er.4440110207
19. Taylor J. Discretion versus policy rules in practice. Carnegie-Rochester Conference Series on Public Policy. 1993. № 39. P. 195–214. URL:
opendata.dspace.ceu.es/bitstream/10637/2345/1/p%20195_214.pdf; doi.org/10.1016/0167-2231(93)90009-L
20. Бандура О.В. Ефективність монетарної (регуляторної) політики та стале зростання. Економічна теорія. 2017. № 1. C. 38–53.
21. Гриценко А.А., Бандура О.В. Чинники і особливості сучасної інфляційної динаміки. Економічна теорія. 2020. № 1. C. 77–93.
22. Бандура О.В. Циклічність як форма прояву стабільності та нестабільності. Економіка і прогнозування. 2019. № 4. C. 7–23.
Календар подій
П | В | С | Ч | П | С | Н |
---|---|---|---|---|---|---|
1 | ||||||
2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 |
16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 |
23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 |
30 |